EESTI NAABRIVALVE MTÜ hetkeolukord
Juba 461 inimeseni on jõudnud selle ettevõtte bränding ja tema tegevusi jälgib 3 Storybooki kasutajat. Keskmiselt on ettevõtet hinnatud 5,0 punktiga ja kommenteeritud 4 korda.
Tegevusaruanne 2023
Eesti Naabrivalve põhikirjaliste eesmärke täitmine 2023. aastal: 1. Ühingu juhatus ja töötajad 2. Põhitegevused 3. Infosüsteemi ja kodulehe edasiarendus 4. Eakate häirenuputeenus 5. Koostöö ja välissuhete arendamine 6. Ühingu arengustrateegia järgmiseks majandusaastaks:
Olulisemad ühingu rahastajad 2023. aastal olid: Siseministeerium ning Politsei- ja Piirivalveamet (tegevustoetus).
1. Ühingu juhatus ja töötajad
Ühingu tegevust korraldas neljaliikmeline juhatus (Tarmo Vaik, Veiko Randlaine, Tiina Ristmäe ja Lauri Tabur), kes valiti 21.06.2021 toimunud üldkoosolekul järgmiseks kolmeaastaseks perioodiks 2021-2024. Juhatuse tööd juhtis juhatuse esimees Tiina Ristmäe. Aasta jooksul viidi läbi 10 juhatuse koosolekut. Juhatuse liikmed ühingu juhtimise eest tasu ei saanud.
Käsunduslepinguga igapäevaselt töötavaid isikuid oli 2023. aastal 1. Töötasu arvestati kokku 27 439 eurot (sotsiaalmaksu tasuti 9274 eurot).
Teenuslepingu alusel osteti sisse raamatupidamise-, andmesisestaja- ja maakondliku arendusjuhi teenust.
Lisaks ühingu töötajatele aitasid eesmärkide täitumisele igapäevaselt kaasa ühingu liikmed, andes vabatahtlikuna panuse oma kodukoha turvalisuse tõstmiseks. Täname kõiki vabatahtlikke ühingu arengusse panustamise eest! 2. Põhitegevused 2023. aastal loodi 6 uut naabrivalve piirkonda, millesse kaasati 95 majapidamist. Regionaalselt loodi enim uusi piirkondi Harjumaale 3 piirkonda, mis kaasas 69 majapidamist. Läänemaale loodi 2 uut piirkonda 6 majapidamisega ning 1 piirkond loodi Ida-Virumaale, kus liitus 20 majapidamist. Sarnane tendents tuleb välja ka varasemate aastate statistikast, et Harjumaale luuakse enim piirkondi.
Naabrivalve loomise peamised põhjused, mida piirkonnavanemad lepingute allkirjastamise ajal välja tõid, jäid sarnaseks varasematel aastatel esitatuga - ehk siis soov ennetada kuritegevust ja vähendada seeläbi varguste arvu naabruskonnas, oskust märgata riske ning teha koostööd ja liita kogukonna liikmeid. Olulisel kohal on ka kogukonna liikmete koostöö nähtavaks tegemine võõrastele läbi naabrivalve piirkonda tähistavate plakatite. Toodi välja ka, et varasemalt on piirkonnas siiski esinenud varguseid, hoonete seintele sodimist, narkomaanide liikumist piirkonnas ja elanike aedadesse võõraste omavolilist sisenemist, mida nüüd koostöös soovitakse kontrollida ja ära hoida.
Piirkonnavanemate nõustamine sisaldab endas piirkonna loomist puudutava informatsiooni jagamist, uute liikmete lisamist piirkonna liikmete nimekirja, abi osutamist uue piirkonnavanema leidmiseks, turvalist elukeskkonda puudutavatele küsimustele vastamist, teabe jagamist video- ja valveseadmete kohta, avaliku korra, tuleohutuse, kindlustuse, kriiside, elanikkonnakaitse, lähisuhtevägivalla jne teemade kohta nõu andmist.
Piirkonnavanemate ja naabrivalve piirkonna loomisest huvitatud isikuid nõustati 2023. aastal ühingu poolt enam kui 93 korral peamiselt ülaltoodud loetelus nimetatud küsimustele vastuste andmise ja selgituste läbi. Naabrivalve piirkonna loomise kohta tunti huvi, näiteks Vääna aiandusühistust, Vääna-Vitist, Suurupist, Jõhvist, Kiilist ja Kadrinast, keda nõustati, aga kellega 2023. aastal lepinguni veel ei jõutud. Teiste huviliste puhul allkirjastati naabrivalve piirkonna lepingud.
Liikmete nimekirjade, ehk infolehtede haldus sisaldab endas kontaktide ajakohasena hoidmist ja nimekirjadesse muudatuste sisseviimist vastavalt piirkonnavanematelt saadud informatsioonile. Nimekirja uuendamiseks vajalikku informatsiooni küsitakse ühingu poolt vähemalt kord aastas kõikidelt piirkonnavanematelt aastaaruande vahendusel kui ka vestluste käigus. Ajakohaste nimekirjade olemasolu on vajalik ennetustöö tarbeks kui ka politseile, kes kasutab võimalust piirkonna liikmetega otsekontakti saamiseks ning informatsiooni edastamiseks ja hankimiseks.
Aasta jooksul andsid piirkonnavanemad muudatustest teada nii aastaaruande vahendusel (18 piirkonnast esitati muudatusi) kui ka aktiivsemad piirkonnavanemad teatasid muudatustest omal algatusel üldjuhul e-kirja vahendusel kohe kui need tekkisid. Aktiivselt pöörduvad ühingu töötajad ka ise piirkonnavanemate poole, kes aasta jooksul uuendustest teada ei ole andnud või jätavad aastaaruande täitmata. 2023. aastal viidi muudatused sisse 40 piirkonna nimekirjas. Ühingu töötajate poolt aidati piirkonna liikmetel leida uued vanemad 20 juba olemasolevale piirkonnale. Võrreldes möödunud aastaga on uute piirkonnavanemate määramine ühingu abil pisut vähenenud (2022. aastal aidati leida uued piirkonnavanemad 26 sektorile), sest suur töö selles vallas on varasematel aastatel juba ära tehtud. Naabrivalve lepingu järgi on piirkonnavanema valimise puhul tegemist tegelikult piirkonnasisese tööga, aga siinkohal pidas ühingu juhtkond vajalikuks minna liikmetele appi.
Kommentaarid (0)